Článek
„Pokud by se lotyšští Rusové nechtěli vrátit do své „historické vlasti“, musí pro ně Rusko „vytvořit vhodné podmínky“ na místě,“ zastrašoval malou sousední zemi ruský prezident Vladimír Putin na zasedání údajné rady pro lidská práva.
Před 85 lety, jak zveřejnil web vhu.cz, vyhrožoval v podobném duchu Adolf Hitler Československu na sjezdu NSDAP v Norimberku v září 1938. „Utrpení sudetských Němců je nevýslovné. Pro každý národní projev vůle jsou honěni a štváni jako dravá zvěř. Říše dalšího utlačování nestrpí. Jsou také německé zájmy, které jsme odhodláni hájit, a to za každých okolností…“ Podobnost mezi oběma projevy není vůbec náhodná. Dokazuje to, že Hitler a Putin toho mají hodně společného. Jedná se o zneužití národnostních menšin vůči jejich domovským zemím a hrozby válkou. Koneckonců s názorem, že Putin je srovnatelný s Hitlerem, souhlasilo v anketě pod článkem na iDNES.cz 84% z necelých jedenácti tisíců hlasujících, a to také o něčem vypovídá.
Putin vulgárně obvinil Lotyšsko, že s tamními Rusy zachází jako s „prasaty“. To jsou velmi silná a nepravdivá slova. Je potřeba si uvědomit historické souvislosti. Rusko tehdy pod názvem Sovětský svaz okupovalo Lotyšsko v roce 1940 a předvedlo se v plné zločinecké komunistické parádě. Vypukl zde brutální rudý teror, který byl srovnatelný s tím, co předváděli němečtí nacisté v českých zemích v éře Protektorátu Čechy a Morava. Počet zavražděných Lotyšů se za sovětské diktatury odhaduje na 34 000, počet deportovaných obyvatel Lotyšska za nelidských podmínek do nechvalně proslulých gulagů dosáhl 230 000. Více než 100 000 Lotyšů emigrovalo ze své vlasti před rudým terorem na Západ. Vraždy, deportace, likvidace lotyšské národní kultury a násilná rusifikace, to byly hlavní znaky sovětské okupace. Nutno dodat, že připojení této pobaltské země k SSSR v roce 1940 bylo násilné, proti vůli velké většiny obyvatel a v rozporu s mezinárodním právem. Lotyšsko tak až do roku 1991, kdy znovu získalo nezávislost, bylo okupovanou zemí a jeho příslušnost k SSSR byla nelegitimní.
Země také čelila masivní rusifikaci. Na začátku čtyřicátých let minulého století měla kolem dvou milionů obyvatel a z toho Lotyšů bylo asi 75%. Jejich počet ve vlastní zemi postupně klesl kvůli masivnímu ruskému přistěhovalectví až na 52% v roce 1989, později se zvýšil na 62% v současnosti. Rusů nyní žije v zemi zhruba čtvrtina.
Když tedy použiji nevybraný Putinův jazyk, tak to byli Rusové, kteří se v minulosti chovali k Lotyšům jako k „prasatům“. A tady spočívá začátek současných problémů. Je třeba nezaměňovat příčinu s následkem.
Nicméně v současnosti je to opět hlava ruského státu, která se brutálně chová k vlastnímu obyvatelstvu, když je posílá masově umírat v nesmyslné válce proti sousední Ukrajině. Je to Kreml, který nechává Rusy odsuzovat ve vykonstruovaných procesech, mučí je při vyšetřování i při výkonu trestu, upírá jim svobodné volby a základní lidská práva.
Zpátky však k Lotyšsku, základem současných potíží byla ruská okupace a masivní příliv Rusů, kteří přicházeli do Pobaltí jako na dobyté území a terorizovali zde místní obyvatelstvo. Lotyši někdy nemohli mluvit lotyšsky ani na úřadech ve své zemi, kde často úřadovali ruští přivandrovalci.
Proto se nelze divit postupu Lotyšů, kteří po obnovení samostatnosti udělili lotyšské občanství pouze těm Rusům a jejich potomkům, kteří v zemi žili do června 1940, tedy do začátku sovětské okupace. Ti, kteří sem přišli později jako okupanti, mají status tzv. neobčanů. Nemohou volit a být voleni nebo pracovat ve státní správě, jinak nečelí dalším omezením. Lotyšské občanství mohou získat za obecně daných podmínek, mezi něž patří například přísaha věrnosti Lotyšsku nebo znalost lotyšského jazyka, což je běžná podmínka pro získání občanství v každé zemi.
Dá se tedy říci, že Lotyši se vzhledem ke svým smutným zkušenostem chovají k ruské menšině ještě velmi velkoryse a ze své země ji nevyhání. To Češi německou menšinu rovnou odsunuli. Nejsem příznivec takovýchto stalinistických řešení, tedy deportace celých národů, ale kdyby k tomuto kroku sáhli Lotyši vůči Rusům, nemohl by se jim člověk divit.
Putin vyhrožoval Lotyšsku, které je členem NATO, válkou. To nelze tolerovat. Moskvě je třeba dát důrazně najevo, že s takovými způsoby silně narazí. V opačném případě Západ na svoji slabost těžce doplatí. Proto by to mělo být pro něj důvodem ještě k masivnějšímu vyzbrojování napadené Ukrajiny, aby mohla účinně čelit ruskému agresorovi.
Zdroje:
Dějiny pobaltských zemí, kolektiv autorů, Nakladatelství Lidové noviny, Praha 1996