Článek
Z dánského letiště Kastrup v Kodani odlétáme v jedenáct hodin večer. Tou dobou jsme už měli být dávno na Islandu, ale kvůli stávce pilotů SAS jsme nemohli ráno odletět z Osla (více o návštěvě Kodaně v mém dřívějším článku). Na cestu nás vyprovází rudý úplněk a temná obloha, která takhle daleko na severu jen neochotně opouští barvy dne. V Dánsku v červenci nikdy není úplná tma.
V letadlech se nevyznám, ale mám dojem, že letíme modelem Boeing 787 Dreamliner. Spoj na Island není příliš žádaný, a tak kromě naší výpravy a několika byznysmenů je letoun obsazený jen partičkou mladíků tak kolem 17 let, kteří spolu hlasitě rozmlouvají a často se smějí. Tipuji to na islandskou zlatou mládež. Ze spánku tedy nebude nic. Pozoruji venkovní oblohu, která se kolem jedné ráno začíná proměňovat: dánské husté šero ustupuje zlatému oparu slunce, které v zeměpisných šířkách Faerských ostrovů a ještě dál na sever, u samotného Islandu, v létě prakticky vůbec nezapadá. Když někdy po druhé hodině ranní dosedneme v Keflavíku (neuvěřitelně měkké přistání, na které se menší letadla, kterými létáme do Řecka či do Egypta, prostě nezmohou), už je šero opravdu jen symbolické. Přispívá k němu i kouř z nitra země, který krajina doslova vydechuje.
![](http://d8-a.sdn.cz/d_8/c_imgrestricted_gV_D/KRgF4/island-dovolena-sever.jpeg?fl=cro,0,0,4032,3024%7Cres,1200,,1%7Cjpg,80,,1)
Za denního světla jsou fumaroly mnohem méně hrozivé.
„Nepřijeli jsme do pekla, že ne?“ šeptá mi můj doprovod, zatímco v šeru pozorujeme takřka měsíční krajinu, ze které puklinami hojně stoupá pára a valí se po zemi všude kolem. Ze všeho nejvíc mi to připomíná krajinu v Mordoru, kterou museli v Pánovi prstenů procházet Frodo se Samem na cestě k Osamělé hoře. Jen se pro sebe usměju. „Neboj, tahle země je pohádková. Uvidíš, že se ti bude moc líbit.“
Na má slova dojde téhož dne dopoledne. Po expresním ubytování a ještě expresnějším spánku vyrážíme ráno k vyhlášeným islandským gejzírům. Ten nejslavnější z nich, Geysir (v češtině také nazývaný Velký gejzír), měl poslední erupci v roce 2016. Jen o nějakých padesát metrů jižněji však leží jiný gejzír, Strokkur, který chrlí zhruba každých šest až deset minut, takže máme o zážitek postaráno. Na celém Islandu se nachází přibližně 40 gejzírů, z nichž zhruba polovina je aktivní. Je to důsledek výrazné sopečné činnosti v regionu.
![](http://d8-a.sdn.cz/d_8/c_imgrestricted_gW_D/ydsFV/island-gejzir.jpeg?fl=cro,0,0,3024,3000%7Cres,1200,,1%7Cjpg,80,,1)
Gejzír Strokkur může výjimečně chrlit vodu až do výše 40 metrů. Teplota vodního sloupce je kolem 90 °C, pár metrů pod povrchem i přes 200.
Trpělivě natáčím, dokud nedojde k erupci; od začátku videa to trvá asi čtyři minuty. Tahle erupce je průměrná, ale i tak to považuji za úspěch. Běžná výška vodního sloupce se pohybuje mezi 15 a 20 metry, ačkoli vzácně Strokkur chrlí až do 40 metrů. Je to opravdu působivý zážitek.
![](http://d8-a.sdn.cz/d_8/c_imgrestricted_gW_D/vH8FT/island-dovolena-sever.jpeg?fl=cro,0,0,4032,3024%7Cres,1200,,1%7Cjpg,80,,1)
U gejzírů je důležitá trpělivost a nepřestat natáčet. Byla by velká smůla, kdyby svou aktivitu ukončil právě teď.
Popojedeme o kus dál, kde spatříme jednoznačné vysvětlení toho, proč je Island tolik vulkanicky aktivní a proč jsou na něm výbuchy sopek, gejzíry a fumaroly (výron vodních par a horkých plynů z puklin a průduchů) zcela běžnými jevy. Tenhle ostrov, jen o něco málo větší než Česká republika, totiž leží v oblasti styku dvou litosférických desek: Eurasijské a Severoamerické. Kaňon, kterým procházíme, to názorně dokumentuje. Jako bychom se propadali do nitra země mezi dvěma skalnatými hřebeny.
![](http://d8-a.sdn.cz/d_8/c_imgrestricted_QN_S/P1MDR/island-dovolena-sever.jpeg?fl=cro,0,0,4032,3024%7Cres,1200,,1%7Cjpg,80,,1)
Tady se potkává Eurasijská a Severoamerická litosférická deska.
Zásadní nevýhodou je přítomnost rozsáhlých hejn vysoce otravných mušek, které se snaží dostat na lidské sliznice, tedy především do úst a očí. Dříve se prý vyskytovaly jen v oblasti jezera Mývatn daleko na sever odtud, letos nás však poctily svou přítomností i zde. Nevím, o jaký se jedná druh, ale jeho vyhubení by jistě světový ekosystém nijak zvlášť nevykolejilo. Raději rychle utíkáme do autobusu, o jehož skla se mušky v sebevražedných náletech rozplácávají.
![](http://d8-a.sdn.cz/d_8/c_imgrestricted_gT_D/kMTGE/island-dovolena-sever.jpeg?fl=cro,0,0,4032,3024%7Cres,1200,,1%7Cjpg,80,,1)
Názorný pohled na kontinentální rift, kaňon Středoatlantského hřbetu, na kterém ostrov Island leží.
Míříme k prvnímu z mnoha obrovských vodopádů, kterými je Island vyhlášený. Tuším, že u některých se natáčely scény ze Hry o trůny a dalších fantasy snímků. Island je vůbec velice lukrativní filmařskou destinací. Země je jen řídce osídlena a dopravní značení je skoro neexistující, takže vytvořit iluzi, že se nacházíme v dávné vikingské vesnici, nebo třeba v pseudostředověkém světě s draky a mágy, není zase tak těžké. A na rozdíl třeba od Švýcarska tu nejsou poplatky naprosto likvidační. Ostatně mnoho filmů, které se mají odehrávat ve Švýcarsku (jeden příklad za všechny: Lék na život s DeHaanem, Isaacsem a Miou Goth), byly ve skutečnosti natočeny v bavorských či rakouských Alpách. Důvodem jsou zejména ceny.
Vodopád Gullfoss, jenž se pod námi rozprostírá jako na dlani, je jedním z nejznámějších islandských vodopádů. Za dobrých podmínek, tedy pokud stoupající vodní parou proniknou sluneční paprsky, je zde často k vidění duha. Existuje nespočet takových fotek, my však takové štěstí nemáme, protože je docela dost zamračeno. I tak je to ale impozantní pohled, jako z jiného světa. Ne však z pekla, ale spíš z nějaké fantasy pohádky. Jako digitálnímu nomádovi by se mi tady opravdu líbilo. Sleduji hučící kaskády vodopádu ležícího na řece Hvítá a na okamžik se zasním, že jednou takový život budu žít.
![](http://d8-a.sdn.cz/d_8/c_imgrestricted_gW_D/tLVFU/island-dovolena-sever.jpeg?fl=cro,0,0,4032,3024%7Cres,1200,,1%7Cjpg,80,,1)
Vodopád Gullfoss, který se také nazývá Zlatý vodopád, na řece Hvítá.
![](http://d8-a.sdn.cz/d_8/c_imgrestricted_QQ_U/Mn9I4/island-dovolena-sever.jpeg?fl=cro,0,0,4032,3024%7Cres,1200,,1%7Cjpg,80,,1)
Je to neskutečný pohled, opravdu jako z jiného světa. Jestli jsem si někde na Islandu připadal malý, bylo to zde. Nebylo to však naposledy.
Z mraků, které při pohledu do dáli visí velice nízko nad obzorem (neklamné znamení, že jsme hodně daleko na severu), se začíná snášet déšť. Někteří méně znalí z naší výpravy očekávali spíš sněžení, faktem ovšem je, že Island, ačkoli leží daleko na sever od Irska a Velké Británie, se celý nachází na jih od severního polárního kruhu. Nepanuje tam tudíž tak drsné klima jako třeba v kontinentálním Finsku, jehož severní část za polární kruh zasahuje dost daleko.
![](http://d8-a.sdn.cz/d_8/c_imgrestricted_QQ_U/AVII5/island-dovolena-sever.jpeg?fl=cro,0,0,4032,3024%7Cres,1200,,1%7Cjpg,80,,1)
Druhý stupeň vodopádu, který padá do hloubky 21 metrů. Celková výška obou stupňů je 32 metrů. Tady je však hlavní objem vody.
I tak jsou však tady léta krátká, což se projevuje na vegetačním období rostlin. Rostou rychleji, plodí rychleji a účinněji a dorůstají větších rozměrů než v nižších zeměpisných šířkách. Vždyť už koncem září se dny výrazně zkrátí a za dlouhých nocí bude teplota často padat pod bod mrazu. V mrazivém prosinci pak slunce v Reykjavíku vyjde jen na čtyři hodiny. Jsme rádi, že je červenec a situace je přesně opačná. Slunce teď vychází o půl čtvrté ráno a zapadá až před půlnocí. Celé čtyři hodiny, kdy je pod obzorem, je však jen lehké až střední šero. Nedostatek světla tedy rozhodně nebrání nekonečným letním aktivitám.
![](http://d8-a.sdn.cz/d_8/c_imgrestricted_gU_D/Y8GF4/island-dovolena-sever.jpeg?fl=cro,0,0,4032,3024%7Cres,1200,,1%7Cjpg,80,,1)
Travní izolace se používá už od dob Vikingů. V létě chladí, v zimě zahřívá.
![](http://d8-a.sdn.cz/d_8/c_imgrestricted_QQ_U/06ZI6/island-dovolena-sever.jpeg?fl=cro,0,0,4032,3024%7Cres,1200,,1%7Cjpg,80,,1)
Neměl jsem s sebou pravítko, ale listy těchto pampelišek nezřídka dorůstaly i délky jednoho metru.
Tentokrát uléháme brzy, ještě za denního světla. Další dobrodružství v pohádkové zemi, do které jsme se přes veškeré útrapy nakonec dostali, na sebe jistě nenechají dlouho čekat.
Článek byl sepsán s využitím následujících zdrojů:
vlastní zkušenost autora s návštěvou Islandu
Islandské vodopády: https://www.landmannalaugartours.com/post/biggest-waterfalls-iceland
Islandské gejzíry: https://www.bookmundi.com/ng/must-visit-geysers-in-iceland
Islandské sopky: https://www.visiticeland.com/article/volcanos
Film Lék na život (volně související): https://www.csfd.cz/film/66465-lek-na-zivot/prehled/